2. martā Latvijas Nacionālajā operā notiks Žorža Bizē operas “Karme-na” pirmizrāde
![Redakcija](/images/avatar-blank.gif)
2. martā Latvijas Nacionālajā operā notiks Žorža Bizē operas “Karmena” pirmizrāde. To veido muzikālais vadītājs un diriģents Jānis Liepiņš, diriģents Normunds Vaicis, režisore, video koncepcijas autore un māksliniece Marija-Eva Sinjerola, scenogrāfs Fabjēns Tenjē, kostīmu māksliniece Yashi, gaismu mākslinieks Filips Bertomē, horeogrāfs Guntis Spri-dzāns un video mākslinieks Artis Dzērve.
Titullomu interpretēs Ramona Zaharija vai Mairama Sokolova, Hosē – Dmitrijs Golovņins vai Andris Ludvigs, Eskamiljo – Jānis Apeinis vai Rihards Mačanovskis, Mikaēla būs Dana Bra-mane vai Laura Teivāne.
Jauniestudējumā pirmo reizi uz Latvijas Nacionālās operas skatu-ves mīmiskas lomas atveidos hiphopa dejotāji.
Žorža Bizē operas “Karmena” pasaules pirmizrāde notika 1875. gada 3. martā Parīzes Ko-miskajā operā. Tās libreta autori ir Anrī Mejaks un Ludoviks Alevī, librets tapis pēc Prospēra Merimē stāsta motīviem. Publikai un kritikai sākotnēji bija grūti pieņemt "Karmenas" dra-maturģisko risinājumu, kas viņiem atgādināja opereti ar traģiskām beigām vai traģēdiju ar komisku sākumu. Bizē nepiedzīvoja savas operas triumfu, jo devās viņsaulē jau trīs mēne-šus pēc pirmizrādes. Šobrīd saskaņā ar portāla Operabase datiem “Karmena” ir trešā visbie-žāk izrādītā opera pasaulē. 2015./2016. gada sezonā pasaules opernamos bijis 691 iestudē-jums, nospēlētas 3280 izrādes.
Franču režisore Marija-Eva Sinjerola par savu debiju uz LNO skatuves stāsta: “ Mēs izvēlē-jāmies pārcelt „Karmenas” darbību uz lielas pilsētas nomali – vietu, kur cilvēkus no ārpasau-les izolē arhitektūra, un kur ēkas piespiedu kārtā liek ķermeņiem atrasties smacējošā tuvī-bā. Tāpat kā daudzās priekšpilsētās visā pasaulē sievietes šeit nevar justies brīvas pašas savā teritorijā, kur bieži vien visa vara pieder vīriešiem. Šajās netīrajās sienās, kur pastum-šana malā, izsekošana, uzmācīgi skatieni un pat izvarošana liek sievietēm dzīvot pastāvīgās bailēs, Karmenas tēls ir ideāls pretstats šādam sievišķības veidam. Sievietes viņu apbrīno un ienīst, vīrieši iekāro un nosoda. Naids, ko viņa izraisa, dzimst no iekāres, kuru viņa rada. Karmenas ķermenim jākļūst par pretstatu ēku betona konstrukcijām un vienlaikus – par priekšpilsētu sabiedrības jaunā feminisma vēstnesi.”
““Karmena” ir žanra vēsturē unikāla opera, kuras slava to apsteidz: pat tie, kas ne reizi nav bijuši operā, visticamāk, ir dzirdējuši Habaneru vai Toreadora kuplejas. Salīdzinot dažādas interpretācijas visā pasaulē, nav daudz paliekošu atskaņojuma tradīciju, kas atšķirtos no tā, kas
rakstīts partitūrā. Iespējams tāpēc, ka pati mūzika visu pasaka priekšā, te nav jāizdomā ne-kas jauns. Ļoti aizraujoši ir ķerties pie šāda ikoniska darba, kam jābūt katra nopietna operu diriģenta repertuārā, jo vairāk tāpēc, ka man tā ir pirmā saskarsme ar “Karmenu” kā diriģen-tam,” saka jauniestudējuma muzikālais vadītājs Jānis Liepiņš. Šajā “Karmenas” uzvedumā pēc ilgāka pārtraukuma uz Latvijas operas skatuves skanēs dziedātie rečitatīvi, kas padara pārejas starp numuriem viegli uztveramas un palīdz darbībai raiti risināties.
“Sarunas pirms pirmizrādēm” par “Karmenas” jauniestudējumu notiks 27. februārī 18.30 LNO Jaunajā zālē. Programmā būs tikšanās ar jauniestudējuma radošo komandu, muzikāli priekšnesumi un operas vēsturnieka Mikus Čežes audiovizuāla lekcija.
Latvijas Nacionālās operas un baleta galvenais patrons kopš 2015. gada ir Latvijas lielākais interneta un televīzijas uzņēmums Lattelecom. Izmantojot Lattelecom tehnoloģiju iespē-jas, tiek veicināta Latvijas Nacionālās operas repertuāra pieejamība.
Iestudējumu atbalsta Francijas Kultūras institūts.
“Karmenas” jauniestudējums šosezon skatāms arī 3. un 4. martā, 27. aprīlī, kā arī Rīgas Ope-ras festivāla “Viva romantica!” ietvaros 11. un 14. jūnijā, kad titullomu atveidos Oksana Vol-kova. Biļetes LNO un “Biļešu Paradīzes” kasēs visā Latvijā, kā arī internetā.
Biļetes LNO un „Biļešu Paradīzes” kasēs, kā arī internetā: https://www.bilesuparadize.lv/lv/pe...